![dite koureni m](https://www.invarena.cz/wp-content/uploads/dite-koureni-m.jpg)
Neziskové organizace, které se věnují prevenci a léčbě závislostí, žádají víc peněz na práci s dětmi. Chtějí se svými programy pokusit co nejvíc oddálit dobu, kdy děti začnou s alkoholem, kouřením a dalšími drogami.
ilustrační foto: gun / sxc.hu
Novinářům to řekla předsedkyně Asociace nestátních organizací (A.N.O.) Helena Rampachová. Například ve spotřebě alkoholu patří mladí Češi ke světovým rekordmanům.
„Prevenci a léčbu závislostí zajišťují v drtivé většině neziskové organizace, pouze necelých dvacet procent stát a příspěvkové organizace. Žádáme vládu, aby hledala finance. Současná nízká podpora může následně znamenat velké výdaje (na řešení dopadů),“ uvedla Rampachová. A.N.O. podle ní zastřešuje 19 organizací, které poskytují tři čtvrtiny pomoci.
Zkušenost s alkoholem má v Česku podle studií 94 procent patnáctiletých. V posledních 30 dnech se napilo 79 procent šestnáctiletých. Mladí Češi a Češky tak předstihli Dány, kteří žebříček léta vedli. Až čtvrtina patnáctiletých v Česku popíjí rizikově. Tisícovka dětí ročně končívá kvůli otravě alkoholem na jednotce intenzivní péče.
Podle národního protidrogového koordinátora Jindřicha Vobořila v roce 1998 rada vlády pro koordinaci protidrogové politiky měla v rozpočtu na dotace 150 milionů korun. Před pěti lety to bylo 76 milionů. Nyní částka dosahuje asi 95 milionů. „Nepodařilo se výrazně zvýšit sumu na klíčovou síť péče, kterou z velké části poskytují neziskové organizace,“ uvedl Vobořil.
Dodal, že ministerstvo zdravotnictví v roce 1998 mělo k dispozici 50 milionů a nyní 15 milionů, dotace se snížily i od ministerstva školství. Zhruba 80 milionů ale dostávají organizace z rozpočtu ministerstva práce na sociální služby.
Podle Rampachové nynější finance nestačí na to, aby pomoc mohla být plošná, aby se preventivní programy opakovaly a byly účinnější a aby pořadatelé mohli pracovat i s rodinami. První sklenka, kterou děti vypijí, bývá totiž od rodičů.
Podle Vobořila jsou Češi k alkoholu tolerantní a popíjení nepovažují za nic špatného, často ani u dětí. Pokus ukázal, že z deseti dospělých školákům v parku lahev vína pomohlo otevřít osm. Jen dva odmítli. Vobořil už dřív kritizoval, že si v televizní pěvecké soutěži šestnáctiletí a sedmnáctiletí finalisté připíjeli šampaňským. Dnes ukázal snímek z facebooku, jak si trenér přiťukává se svými svěřenci z žákovského mužstva po zápasu pivem.
Podle psychologa a spoluautora mezinárodních studií Ladislava Csémyho může prevence fungovat dobře, pokud bude odborná a s dostatečnými financemi. „Jen prevence ale nestačí. Musí s ní jít ruku v ruce rozumné regulace. Bez opatření včetně cenových se problém neotočí k lepšímu,“ míní. Podle něj by třeba nealko mělo v podnicích být levnější než pivo a další alkoholické nápoje.
Některá opatření obsahuje takzvaný nový protikuřácký zákon, který by měla projednávat ve středu vláda. Brzy by měla dostat také národní plány kroků proti kouření a nadměrnému pití pro příští tři roky.
nějaká neziskovka s tím nic moc neudělá. To je otázka výchovy v rodině, ale co chcete třeba od rodičů, čtenářů Blesku, z kultury konzumujících jen TV pořady.
V neziskovkách se živí spousta lidí, takže jen pro ty to může být přínos. JInak je to plácnutí do vody. V USA se chlastá od 21 roků a mladší si to moc nedovolí, až na vyjímky. Tam si to společnost umí sama docela pohlídat.